Nyligen öppnades möjligheten att deklarera digitalt (19 mars) och Skatteverket har också informerat vad myndigheten kommer att granska i år när det gäller privatpersoners deklarationer. I den här artikeln berättar vi vilka uppgifter som Skatteverket ska granska särskilt noggrant.
Alla deklarationer granskas maskinellt. Sedan gör Skatteverket manuella kontroller. Då plockar myndigheten ut vissa deklarationer för manuell granskning inom den löpande kontrollen. Urvalet görs med hänsyn till de områden där Skatteverket anser att det finns störst risk för fel. Det kan vara resor till och från arbetet, redovisning när man har sålt sin bostadsrättslägenhet eller fastighet. Det gäller också uthyrning av privatbostad. På samtliga tre områden finns hjälptjänster på Skatteverkets hemsida för att man ska kunna redovisa korrekt i deklarationen.
Skatteverket uppger att vid årets deklaration kommer granskningen särskilt att inriktas på oredovisade inkomster inom vissa områden. Det är vanligt att Skatteverket granskar nya företeelser och transaktioner som är förknippade med ny lagstiftning.
Kryptovalutor är ett område som Skatteverket kommer att fokusera extra på. Som privatperson ska dessa redovisas på blankett K4.
Plattformsföretagen ska lämna uppgifter om ersättningar vid uthyrning av fast egendom och Skatteverket kommer att granska uthyrning av privatbostad. Reglerna för plattformsföretag ären ny lagstiftning som vi tidigare har lyft i flertalet artiklar.
De nya reglerna innebär att företag som är plattformsoperatörer ska lämna uppgifter till Skatteverket om vilka säljare och uthyrare som använder den digital plattformen, exempelvis en webbplats, och vilka inkomster som säljarna och uthyrarna har fått. Vid tidigare års granskning har det visat sig att det finns många fel i redovisningen av dessa inkomster eller att man helt missar att redovisas inkomsterna.
Ytterligare två områden som Skatteverket kommer att granska och som är förknippade med den nya kontrolluppgiftsskyldigheten för plattformsföretagen är inkomster från gig-arbeten och försäljningar via e-plattformar.
Några tips på vägen är att själv säkerställa avdragen inom de områden där Skatteverket har upptäckt att det är vanligt att det blir fel. Det avdrag som flest personer gör avdrag för är resor till och från arbetet. Det är också där som Skatteverket ser att många gör fel. Det är viktigt att kontrollera att man verkligen uppfyller samtliga förutsättningar för att få avdraget. För att få avdrag för resor med egen bil krävs att man gör en tidsvinst på minst två timmar per dag jämfört med om man hade åkt kollektivt. Man får också bara avdrag för de dagar man faktiskt åker till arbetet, så kontrollera att antalet dagar som avdraget avser är korrekt.
Även på blankett K5 och K6 som handlar om redovisning av försäljning av småhus respektive bostadsrätt upptäcker Skatteverket många fel. Det gäller framför allt vilka utgifter för förbättringar som man kan få avdrag för. Läs mer om det i artikeln Dags att deklarera för dig som är privatperson!
The post Vad kommer Skatteverket att kontrollera i år? appeared first on Tidningen Konsulten.
När en enskild näringsidkare vill jämna ut det skattemässiga resultatet finns det tre olika skattemässiga dispositioner att använda sig av: avsättning till periodiseringsfond respektive expansionsfond samt räntefördelning. Vi går igenom de olika alternativen, vad de innebär och vad ska man ska tänka på.
Periodiseringsfonden är ett sätt att tillfälligt minska det skattemässiga resultatet ett beskattningsår. De flesta företag som bedriver näringsverksamhet – och alltså inte bara enskilda näringsidkare – kan göra en avsättning i en periodiseringsfond. En periodiseringsfond är en avsättning i inkomstslaget näringsverksamhet som ger företaget en möjlighet att utjämna och tillfälligt minska resultaten mellan olika beskattningsår. Avsättningen innebär att resultatet för näringsverksamheten minskar.
Man får dra av ett belopp som motsvarar 30 procent av ett positivt justerat resultat och på det sättet minskar resultatet i samma mån. Fonden ska i sin helhet återföras senast det sjätte beskattningsåret efter det beskattningsår då avdraget gjordes, men kan frivilligt återföras tidigare. Återföringen innebär att resultatet i verksamheten kommer att öka med samma belopp som tidigare har satts av. En periodiseringsfond innebär en latent skatteskuld, det vill säga en skatt som ska betalas i framtiden.
Både enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag får göra avsättning till expansionsfond. Detta innebär att en del av resultatet beskattas med en lägre skatt, men avsättningen ska sedan återföras till beskattning. Det är alltså en temporär minskning av resultatet som har en lägre beskattning.
När avsättningen återförs till beskattning tas den upp som resultat av näringsverksamheten och den tidigare betalda expansionsfondskatten återbetalas. Vid en återföring beskattas du på vanligt sätt med inkomstskatt och egenavgifter eller särskild löneskatt på det återförda beloppet.
Genom att göra en avsättning till en expansionsfond får en enskild näringsidkare samma möjlighet som ett aktiebolag att expandera sin verksamhet med lågbeskattade medel.
Avsättningen är avdragsgill när man beräknar resultatet av näringsverksamheten, men beskattas genom en så kallad expansionsfondsskatt på 20,6 procent. Skatten motsvarar den skatt som ett aktiebolag betalar på sin vinst.
Hur stor avsättning du får göra beror på kapitalunderlaget vid beskattningsårets utgång och resultatet i verksamheten. Utgångspunkten för att beräkna kapitalunderlaget är det egna kapitalet.
Räntefördelning gäller bara för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Detta är ett sätt att beräkna en fiktiv avkastning för det kapital som den enskilda näringsidkaren har satsat i verksamheten. Beskattning av positiv räntefördelning innebär att en del av vinsten beskattas i inkomst av kapital i stället för i inkomst av näringsverksamhet. Det är en definitiv beskattning och ingen mer beskattning kommer att göras av det omfördelade beloppet.
Det finns både positiv och negativ räntefördelning. Den negativa räntefördelningen är tvingande om kapitalunderlaget vid årets ingång understiger -50 000 kronor. Positiv räntefördelning är frivillig och förutsätter att kapitalunderlaget vid ingången av året överstiger 50 000 kronor.
Reglerna om positiv räntefördelning finns för att i någon mån jämställa enskilda näringsidkare med ägare till fåmansföretag. En fåmansdelägare kan ju låna ut pengar till sitt bolag och få en ränta som bara beskattas med 30 procent i inkomst av kapital, men resultatet i en enskild näringsverksamhet beskattas ju i inkomstslaget näringsverksamhet där skatten är högre och även kan vara progressiv. Dessutom ska en enskild näringsidkare betala egenavgifter eller särskild löneskatt på resultatet.
Genom positiv räntefördelning kan näringsidkaren få en del av resultatet av näringsverksamheten beskattad i inkomstslaget kapital. Räntefördelningen motsvarar en beräknad avkastning på kapital som satsats i näringsverksamheten. Den positiva räntefördelningen innebär att en beräknad inkomstränta flyttas från inkomstslaget näringsverksamhet till inkomstslaget kapital. Det medför att resultatet av näringsverksamheten minskar samtidigt som kapitalinkomsterna ökar.
När en enskild näringsidkare nyttjar möjligheten till avsättning till periodiseringsfond respektive expansionsfond behöver det finnas en plan för hur de ska återföras i framtiden.
En avsättning till en periodiseringsfond, och delvis även avsättningar till expansionsfond, innebär en latent skatteskuld. Vid återföringen behövs alltså pengar för att kunna betala skatten. Även de förväntade resultaten för verksamheten de kommande åren måste beaktas vid planeringen, liksom den enskilda näringsidkarens beskattningssituation. Det är också viktigt att tänka på de sociala förmåner som hänger ihop med inkomstens storlek. Den sjukpenninggrundande inkomsten ligger till grund för ersättning vid sjukdom eller föräldraledighet. Din ålder påverkar egenavgifterna.
Periodiseringsfonden kan användas till förlustutjämning genom att man ett förlustår helt eller delvis återför en tidigare avsatt periodiseringsfond till beskattning. På så sätt kan man redovisa ett nollresultat i stället för en förlust. Det medför att inga skatter eller avgifter behöver betalas på den återförda fonden.
En expansionsfond kan också användas till förlustutjämning på motsvarande sätt som en periodiseringsfond. Men genom att expansionsskatten betalas tillbaka på det återförda beloppet får man dessutom en likviditetsförstärkning. Ett vanligt sätt att minska skattebördan är att expansionsfonden återförs först efter att pensionsåldern inträtt och egenavgifter endast betalas med 10,21 procent i ålderspensionsavgift.
En fördel med de aktuella dispositionerna är att de inte bokförs utan endast redovisas i deklarationen. Det innebär att det är möjligt att under en sexårsperiod genom omprövning både ändra en gjord disposition och att lägga till en disposition som tidigare inte gjorts.
The post Så kan du jämna ut företagets resultat med skattemässiga dispositioner appeared first on Tidningen Konsulten.
En skattereduktion minskar den skatt som en fysisk person ska betala. Det innebär att man behöver betala tillräckligt med skatt för att kunna tillgodoräkna sig en skattereduktion. Vissa skattereduktioner kan omfördelas i deklarationen för inkomståret 2023.
Det finns 14 olika skattereduktioner som en fysisk person kan få. För att kunna utnyttja skattereduktionerna behöver det finnas tillräckligt med skatt att avräkna skattereduktionen mot. De olika skattereduktionerna räknas av i en särskild ordning. Summan av skattereduktionerna får inte överstiga summan av kommunal inkomstskatt, statlig inkomstskatt, fastighetsavgift och fastighetsskatt.
Om det inte finns tillräckligt med skatt att betala för att kunna utnyttja skattereduktionen kan man i vissa fall överlåta den. Det finns ingen möjlighet för en fysisk person som inte driver näringsverksamhet att utnyttja en skattereduktion ett senare år utan rätten till skattereduktionen faller bort.
För vissa skattereduktioner finns det en möjlighet att överlåta rätten till skattereduktion till någon annan. Dessa behandlas nedan.
Rätt till skattereduktion för rot- och rutarbeten har bland annat fysiska personer som har fyllt 18 år. Rutavdrag får uppgå till max 50 procent och rotavdrag till max 30 procent av arbetskostnaden inklusive mervärdesskatt. Skattereduktionen för rot- och rutavdrag får uppgå till sammanlagt högst 75 000 kr per person och beskattningsår, varav rotavdraget högst får uppgå till 50 000 kr. Det är endast arbetskostnader som ger rätt till rot- eller rutavdrag. I underlaget till rot- eller rutavdrag får inte utgifter för till exempel material, utrustning och resor räknas in.
Personer som tillhör samma hushåll och som gemensamt har låtit utföra ett rot- eller rutarbete kan omfördela avdraget mellan sig om det visar sig att en av personerna inte kan utnyttja sin del av avdraget. Den person som övertar ett rot- eller rutavdrag måste också uppfylla villkoren för rot- eller rutavdrag.
Om omfördelning begärs i inkomstdeklarationen är det bara den slutliga skattereduktionen som omfördelas. Den preliminära skattereduktionen ligger kvar på den överlåtande personen. Det kan innebära ytterlige skatt att betala för den överlåtande personen, medan den som får skattereduktionen tilldelad får mindre skatt att betala. Både den som överlåter rätten till skattereduktion och den som tar över rätten ska lämna uppgifter om omfördelningen. Det gör man i fältet Övriga upplysningar på sidan 2 i deklarationen. I e-tjänsten för deklarationen gör överlåtaren ändringen i menyvalet Ändra och väljer därefter Skattereduktioner rotarbete eller rutarbete. Där anger man uppgift om belopp, hur avdraget ska fördelas och personnummer till den man vill omfördela till. Man kan på det sättet föra över hela eller en del av avdraget.
Omfördelning av skattereduktionen kan även ske mellan köpare som inte har hushållsgemenskap. Alla villkor måste då vara uppfyllda för den som skattereduktionen omfördelas till. Det är alltså möjligt att omfördela till den som hade haft rätt till skattereduktion redan vid ansökningstillfället.
Det går däremot inte att omfördela skattereduktion för rot- och rutarbete som man fått som förmån.
En fysisk person kan få skattereduktion för installation av så kallad grön teknik. Skattereduktionen för grön teknik får uppgå till högst 50 000 kronor per person och beskattningsår. Det finns tre olika installationsarbeten som ger rätt till skattereduktion. Dessa är installation av nätanslutet solcellssystem (solceller), system för lagring av egenproducerad elenergi (batteri) samt laddningspunkt till elfordon.
Även rätten till skattereduktion för grön teknik kan man omfördela till en person som man har hushållsgemenskap med, exempelvis make, maka eller sambo, förutsatt att den personen i övrigt har rätt till avdraget.
Om omfördelning begärs i inkomstdeklarationen är det bara den slutliga skattereduktionen som omfördelas. Både den som överlåter rätten till skattereduktion och den som tar över rätten ska lämna uppgifter om att omfördelning av skattereduktionen ska göras i fältet Övriga upplysningar i deklarationen. Kryssa också i rutan för omfördelning. I e-tjänsten för deklaration ändrar man i menyvalet ändra och väljer därefter skattereduktion Grön teknik. Där anger man belopp, hur avdraget ska fördelas och personnummer till den man vill omfördela till. Man kan alltså föra över hela avdraget eller bara en del.
Skattereduktionen för gåvor uppgår till 25 procent av underlaget som motsvarar de lämnade gåvorna. För inkomstår 2023 (inkomstdeklaration 2024) kan privatpersoner få skattereduktion med högst 3 000 kronor. Det motsvarar gåvor för totalt 12 000 kronor.
För att få skattereduktion för gåvor måste vissa förutsättningar vara uppfyllda. Gåvomottagaren måste vara godkänd av Skatteverket innan man lämnar gåvan och givaren måste ha fyllt 18 år vid inkomstårets utgång. Gåvan måste vara en penninggåva som är avsedd att främja social hjälpverksamhet eller vetenskaplig forskning. Gåvan måste uppgå till minst 200 kronor till samma gåvomottagare vid ett och samma tillfälle och uppgå till minst 2 000 kronor under året.
Makar och sambor kan omfördela underlaget för skattereduktion mellan sig när den som gett gåvan inte kan utnyttja hela skattereduktionen. Omfördelning kan också ske om en av makarna gett gåvor som överstiger det skattereduktionsgrundande beloppet medan den andre maken har ytterligare utrymme, eller om en av makarna inte kommer upp i det minsta skattereduktionsgrundande beloppet.
Förutsättningen för omfördelning är att det avser makar som lever tillsammans eller sambor som tidigare varit gifta med varandra eller som har gemensamma barn. Den person som övertar ett skattereduktionsbelopp måste uppfylla villkoren för skattereduktion. Uppgifterna kan antingen ändras i deklarationen eller i e-tjänsten för deklaration.
Fysiska personer som har underskott av kapital kan få en skattereduktion för det. Skattereduktionen uppgår till 30 procent om underskottet är högst 100 000 kronor.
Om underskottet är större än 100 000 kronor får man skattereduktion med 21 procent för den del som överstiger 100 000 kronor utöver 30 procent till den del underskottet som uppgår till 100 000 kronor. Det går inte att omfördela rätten till skattereduktionen för underskott av kapital. Däremot är det under vissa förutsättningar möjligt att omfördela utgiftsräntor.
För att få avdrag för en ränteutgift ska man både ha varit betalningsansvarig för skulden under den tid räntan avser samt betalat räntan. Det gör att till exempel makar och sambor som har ett gemensamt lån kan omfördela ränteutgifterna på ett annat sätt än vad som framgår av kontrolluppgifterna. De som vill dela utgiftsräntorna mellan sig på ett annat sätt behöver fylla i nya belopp vid punkt 8.1 i deklarationen. I e-tjänsten Inkomstdeklaration 1 gör man det under menyvalet Ändra. Vid deklaration på pappersblanketten ska de nya beloppen fyllas i den tomma rutan vid punkt 8.1. Det gamla beloppet behöver inte strykas. Tänk på att båda ska ange ett belopp i rutan, även om beloppet är noll för någon av personerna.
The post Omfördela skattereduktioner i inkomstdeklarationen appeared first on Tidningen Konsulten.
I februari meddelade Högsta förvaltningsdomstolen att samfällighetsföreningar inte ska ta ut moms på bidrag som föreningen tar ut från sina medlemmar. Avgörandet överensstämmer inte med ett ställningstagande som Skatteverket meddelade för två år sedan och som gjorde att många samfällighetsföreningar registrerade sig för moms. Nu har Skatteverket kommit ut med information hur samfälligheternas momsskyldighet ska hanteras med anledning av domen. Srf konsulterna samverkar löpande med Skatteverket för att informationen ska vara tillräcklig. Skatteverkets information kommer löpande att uppdateras med till exempel frågor och svar.
I februari 2022 meddelade Skatteverket i ett ställningstagande att samfällighetsföreningar skulle ta ut moms på bidrag som föreningen tar ut från sina medlemmar. Skatteverkets ställningstagande medförde att många, närmare 4 500, samfällighetsföreningar registrerade sig för moms.
Nu två år senare, den 20 februari 2024, har Högsta förvaltningsdomstolen meddelat att bidrag som uttaxeras av en medlem i en samfällighetsförening utifrån de andelstal som fastställts för en gemensamhetsanläggning inte utgör ersättning för en vara eller en tjänst som föreningen tillhandahåller. Därmed ska de bidrag som samfällighetsföreningar uttaxerar av sina medlemmar inte vara föremål för moms.
Domen innebär att samfällighetsföreningar som bara tar ut bidrag från sina medlemmar inte längre ska vara registrerade för moms. Den information som Skatteverket har tagit fram gäller för samfällighetsföreningar som har registrerat sig för moms efter den 15 februari 2022. Dessa föreningar behöver avregistrera sig från moms och kan begära omprövning av tidigare momsdeklarationer.
Skatteverket kommer att skicka ut ett förslag till beslut om avregistrering från moms till de samfällighetsföreningar som registrerades för moms efter 15 februari 2022. Om samfällighetsföreningen inte har något att invända mot detta kommer Skatteverket att avregistrera den. Om föreningen driver momspliktig verksamhet och även fortsättningsvis ska vara registrerad för moms måste föreningen meddela det till Skatteverket. Läs mer nedan under rubriken När ska en samfällighetsförening vara momsregistrerad.
En samfällighetsförening kan även själv begära att bli avregistrerad för moms. Det kan föreningen göra genom att fylla i och skicka in blankett Ändringsanmälan.
Viktigt att tänka på är att så länge samfällighetsföreningen är registrerad för moms måste föreningen fortsätta att lämna momsdeklarationer. I deklarationen redovisar man noll kronor i ingående och utgående moms.
Föreningar som har lämnat en momsdeklaration med moms att betala behöver begära omprövning för att få tillbaka den betalda momsen. Det är frivilligt att begära omprövning.
En begäran om omprövning innebär att föreningen skriver till Skatteverket och förklarar att bidragen från medlemmarna inte är momspliktiga och att föreningen begär omprövning både för den ingående och den utgående momsen. Alternativt kan föreningen lämna in en ny momsdeklaration där noll kronor redovisas för både ingående och utgående moms. En begäran om omprövning ska göras senast det sjätte året efter utgången av det kalenderår då beskattningsåret gått ut. Det innebär att under 2024 kan föreningen begära omprövning från beskattningsår 2018.
Skatteverket kommer att påbörja en utredning av den momsdeklaration en förening har lämnat under 2024 om föreningen ska få tillbaka moms och inte redan har fått pengarna.
Skatteverket kan under vissa förutsättningar ompröva momsdeklarationer för tidigare år utan att föreningen har begärt det. Detta kommer Skatteverket att göra utifrån omständigheterna i varje enskilt ärende. Skatteverket kan alltså komma att fatta beslut till nackdel för samfällighetsföreningen.
Skatteverket kan fatta beslut till nackdel för samfällighetsföreningen inom två år från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut. Under 2024 kan beslut alltså fattas till och med beskattningsåret 2022.
Om föreningen har lämnat momsdeklarationen efter utgången av året efter det kalenderår då beskattningsåret har gått ut kan Skatteverket fatta ett omprövningsbeslut till nackdel för föreningen inom ett år från den dag då momsdeklarationen kom in till Skatteverket. I detta fall får Skatteverket en förlängd omprövningstid som beror på att deklarationen lämnades in sent. Det innebär till exempel att om en förening lämnade momsdeklarationen för redovisningsperiod 2020 den 6 augusti 2023 kan Skatteverket fatta beslut till nackdel för föreningen fram till den 6 augusti 2024.
En samfällighetsförening ska vara momsregistrerad om den säljer varor och tjänster mot ersättning till medlemmar eller utomstående. Det vill säga har annan verksamhet än bara att ta ut bidrag från medlemmarna. Det kan till exempel vara betalningar för varor och tjänster som föreningen köper in och säljer vidare till medlemmarna, till exempel
• försäljning av vatten eller el från laddstolpar
• uthyrning av parkeringsplatser till utomstående.
Om en samfällighetsförening bedriver ekonomisk verksamhet, det vill säga säljer varor och tjänster mot ersättning till medlemmar eller utomstående, kan föreningen under vissa förutsättningar ändå välja om den vill vara momsregistrerad eller inte. Det gäller om föreningen har en årsomsättning där beskattningsunderlaget inte överstiger 80 000 kronor under ett beskattningsår eller under de två närmast föregående beskattningsåren.
The post Nya bud för samfälligheter som inte är skattskyldiga för moms appeared first on Tidningen Konsulten.
Dags att fokusera på när aktiebolag ska lämna in inkomstdeklarationen och betala kvarskatt 2024.
För aktiebolag kan inlämningstidpunkten för inkomstdeklarationen vara lite mer komplicerad än för privatpersoner. Aktiebolag kan lämna in inkomstdeklarationen vid fyra tillfällen under året. Vilken tidpunkt som aktiebolaget ska lämna in sin deklaration styrs av bokslutsdagen. Nedan följer de olika tidpunkterna för inlämningen beroende på när räkenskapsåret avslutas.
Företagets bokslut:
Maj – juni 2023
Deklarationen senast inlämnad: 15 januari 2024
Juli – augusti 2023
Deklarationen senast inlämnad: 2 april 2024
September – december 2023
Deklarationen senast inlämnad: 1 augusti 2024
Januari – april 2024
Deklarationen senast inlämnad: 2 december 2024
Maj – juni 2024
Deklarationen senast inlämnad: 15 januari 2025
Redan innan deklarationen ska vara inlämnad kan företaget behöva göra en fyllnadsinbetalning av skatt för att undvika kostnadsränta på kvarskatten. Det finns några olika tidpunkter för när kvarskatten ska vara betald för att företaget ska undvika kostnadsräntan. Det beror på hur stor kvarskatten är och vilket bokslutsdatum företaget har. I och med att den låga kostnadsräntan höjdes den 1 augusti 2023 och numera uppgår till 5 procent är det viktigt att betala i tid. En försenad betalning kan bli onödigt kostsam.
Företagets bokslut:
September – december 2023
Pengarna ska finnas på skattekontot senast: 12 februari 2024
Januari – april 2024
Pengarna ska finnas på skattekontot senast: 12 juni 2024
Maj – juni 2024
Pengarna ska finnas på skattekontot senast: 12 augusti 2024
Juli – augusti 2024
Pengarna ska finnas på skattekontot senast: 14 oktober 2024
Företagets bokslut:
September – december 2023
Pengarna ska finnas på skattekontot senast: 3 maj 2024
Januari – april 2024
Pengarna ska finnas på skattekontot senast: 3 september2024
Maj – juni 2024
Pengarna ska finnas på skattekontot senast: 4 november 2024
Juli – augusti 2024
Pengarna ska finnas på skattekontot senast: 3 januari 2024
Om skatten inte är betald vid de ovanstående tidpunkterna kommer kvarskatten att löpa med en kostnadsränta. Från vilken tidpunkt beror på storleken på kvarskatten. Den del av kvarskatten som överstiger 30 000 kronor kommer ett belöpa med ränta från ett tidigare datum än den del av kvarskatten som understiger 30 000 kronor.
Slutskatten förfaller till betalning vid olika tidpunkter beroende på när företaget skulle lämna in sin deklaration. Gemensamt är att kvarskatten alltid ska betalas inom 90 dagar från beslutsdatumet för slutlig skatt.
September – december 2022
Bokslut senast: 12 mars 2024
Januari – april 2023
Bokslut senast: 12 juli 2024
Maj – juni 2023
Bokslut senast: 12 september 2024
Juli – augusti 2023
Bokslut senast: 12 november 2024
September – december 2023
Bokslut senast: 12 mars 2025
Januari – april 2024
Bokslut senast: 14 juli 2025
Maj – juni 2024
Bokslut senast: 12 september 2025
Juli – augusti 2024
Bokslut senast: 13 november 2025
The post Deklarationstidpunkter för aktiebolag under 2024 appeared first on Tidningen Konsulten.
K10 och K12 är två blanketter som är starkt förknippade med deklarationen för ägare till fåmansföretag. Men när ska man använda vilken blankett när man har sålt en andel eller fått utdelning?
Den som har fått utdelning från andelar i ett onoterat bolag eller har sålt andelar behöver redovisa detta på blankett K10 kvalificerade andelar – fåmansföretag eller blankett K12 okvalificerade andelar – onoterade företag. Vilken blankett man ska lämna på beror på om innehavet av andelarna är kvalificerat eller inte. Blankettvalet beror på om delägaren eller någon närstående har varit verksam i betydande omfattning i fåmansföretaget eller i något av företagets dotterföretag under året eller de senaste fem åren.
Om delägaren eller närstående har varit verksam i betydande omfattning är andelen kvalificerad och då ska utdelningen eller kapitalvinsten redovisas på blankett K10. Om delägaren eller närstående däremot inte varit verksamma i betydande omfattning eller om det finns ett utomstående ägande som gör att andelen inte är kvalificerad ska utdelningen eller vinsten redovisas på blankett K12.
Om delägaren eller någon närstående har varit aktiv i fåmansföretaget under beskattningsåret eller de senaste fem åren är andelen kvalificerad. Det spelar ingen roll om man har tagit ut lön eller inte. Det avgörande är om man har utfört arbete i en viss omfattning som genererat intäkter.
På blankett K10 ska delägaren redovisa utdelning eller kapitalvinst om andelarna har sålts under 2023. Hur beskattningen ska bli styrs till stor del av det så kallade gränsbeloppet. Gränsbeloppet bestämmer hur stor del av utdelningen/kapitalvinsten som ska beskattas med 20 procents skatt i inkomst av kapital. Utdelning/kapitalvinst som överstiger gränsbeloppet beskattas i inkomst av tjänst upp till en viss nivå.
Den del av gränsbeloppet som inte utnyttjas får sparas till nästa år. Det är bra att lämna in en blankett K10 till Skatteverket och beräkna gränsbeloppet även om man inte har mottagit någon utdelning eller sålt några andelar. På det sättet har man bättre kontroll på hur stort det sparade gränsbeloppet är. Det sparade gränsbeloppet räknas upp årligen med en viss procentsats.
Gränsbeloppet kan beräknas på två olika sätt, antingen enligt huvudregeln eller förenklingsregeln. Det är den som äger andelarna vid årets ingång som ska beräkna gränsbeloppet.
Förenklingsregeln är en schablon och äger man flera företag kan man bara använda förenklingsregeln för andelarna i ett av dem. Schablonbeloppet för gränsbeloppet 2023 uppgår till 195 250 kronor. Schablonbeloppet beräknas utifrån ägarens andelar i företaget vid ingången av beskattningsåret. Det vill säga utifrån hur många aktier man ägde den 1 januari 2023. Till schablonbeloppet lägger man också till eventuellt sparat utdelningsutrymme som räknas upp med 4,94 procent.
Huvudregeln är mer komplex än förenklingsregeln. Gränsbeloppet enligt huvudregeln består av tre delar:
• Omkostnadsbeloppet för andelarna
• Det lönebaserade utrymmet
• Kvarstående sparat utdelningsutrymme från tidigare år.
Första delen av gränsbeloppet enligt huvudregeln består av omkostnadsbeloppet för andelarna som ska multipliceras med 10,94 procent för beskattningsåret 2023.
Den andra delen består av det lönebaserade utrymmet och för att få utnyttja det måste delägaren äga minst fyra procent av företagets kapital. Vidare krävs att delägaren eller närstående under 2022 (året före beskattningsåret) har tagit ut en lön av en viss storlek. Det så kallade lönekravet. För beskattningsåret 2023 behöver löneuttaget som gjordes under 2022 i företaget eller i dess dotterföretag uppgå till minst 681 600 kronor (9,6 gånger inkomstbasbeloppet) eller 426 000 kronor (6 gånger inkomstbasbeloppet) plus 5 procent av samtliga löner i företaget och dess dotterföretag. Det räcker alltså med att delägaren eller närstående har tagit ut en lön som uppfyller kravet. Det lönebaserade utrymmet är 50 procent av företagets löneunderlag och det fördelas lika mellan aktierna i företaget. Om delägaren inte äger tillräckligt stor andel i företaget eller inte har tagit ut tillräckligt med lön bortser man från det lönebaserade utrymmet när man beräknar gränsbeloppet enligt huvudregeln.
Den tredje delen innebär, precis som vid förenklingsregeln, att man räknar upp det sparade utdelningsutrymmet från föregående beskattningsår.
Den som driver ett företag med höga lönekostnader vinner vanligtvis stort på att använda huvudregeln i stället för förenklingsregeln. Men tänk på att redan nu se till att ta ut en tillräcklig lön under 2024 så att lönekravet är uppfyllt för att kunna använda det lönebaserade utrymmet för beskattningsåret 2025!
För en delägare som varken själv varit verksam eller har någon närstående som varit verksam under beskattningsåret eller de fem senaste åren i företaget gäller inte de särskilda reglerna om kvalificerade andelar. Man får då inte räkna något gränsbelopp. I stället ska en utdelning från företaget redovisas på blankett K12. Detsamma gäller en vinst när man har sålt andelarna. En sådan utdelning respektive vinst beskattas med 25 procent.
Blankett K12 kan också vara aktuell att använda om det finns någon utomstående som har ägt en betydande andel i bolaget. Då spelar det ingen roll att delägaren själv eller någon närstående är aktiv i bolaget eller dess dotterbolag. Regeln kallas utomståenderegeln.
The post K10 eller K12 – vilken blankett ska man använda? appeared first on Tidningen Konsulten.
Kvinnors företagande är viktigt för att främja företagsamhet och konkurrenskraft i Sverige. Trots det är det fortfarande färre kvinnor än män som driver företag. Varför är det så och hur är det att vara kvinna och driva företag i Sverige idag. Vi har pratat med Malin Bergman, vd och grundare av redovisningsbyrån ELT Ekonomikonsult AB. Här delar hon med sig av insikter kring företagande och ger tips till andra som vill påbörja sin företagarresa.
Malin Bergman grundade den Västeråsbaserade redovisningsbyrån ELT ekonomikonsult AB 2018 och år 2022 blev hon vald till ”Årets tillväxtbyrå” i Västmanlands län. Ett år senare blev hon, i konkurrens med vd:ar för stora byråer som Azets och EY, framröstad till ”Årets kvinnliga avtryck 2023” i redovisnings- och revisionsbranschen.
– Att få utmärkelsen ”Årets kvinnliga avtryck 2023”var jätteroligt. Efter det fick vi faktiskt fler kvinnliga kunder. Idag är drygt 40 procent av våra kunder kvinnor. En trend som jag hoppas ska hålla i sig även detta år, säger Malin.
Malin började sin karriär som anställd redovisningsekonom och att hon skulle starta eget bolag var inte självklart, men långt ifrån otänkbart eftersom hennes mamma också är entreprenör.
– Min mamma drev eget bolag under hela min uppväxt och gör det än idag. Hon är min förebild och jag ringer henne ofta henne och ber om goda råd när jag behöver.
När Malin blev mamma vid 26 års ålder tog hon steget från att vara anställd till att starta en enskild firma där hon fakturerade egna kunder. Men det var först under en julledighet med familjen 2017 som tankarna på att bilda ett eget bolag började. Hon mötte en kvinna som var auktoriserad redovisningskonsult, drev en enmansbyrå och hade planer på att anställa.
– Jag förstod att det fanns en många fördelar med auktorisation och några månader senare skrev jag provet för auktorisation genom Srf konsulterna, berättar Malin.
Knappt ett år senare grundade hon ELT Ekonomikonsult. Hon anställde sin första medarbetare ett par månader senare och i dag har byrån nio anställda, fem män och fyra kvinnor.
– I början var vi bara kvinnor och det fungerade bra men min erfarenhet är att en arbetsplats mår bra av att ha en jämn fördelning av både kvinnor och män. Arbetsgruppen blir mer dynamisk då. Vid rekrytering är det i första hand kompetensen som avgör och inte könet på personen, säger Malin Bergman.
Hemligheten bakom tillväxten tror Malin Bergman ligger i hennes drivkraft att se andra företagare lyckas.
– Jag brinner för mitt yrke och vill se mina kunder lyckas men även hjälpa de kunder som har utmaningar och vara delaktig i att vända en negativ trend. En annan drivkraft är att kunna ge mina barn en bra start på livet. Min 17-årige son är väldigt intresserad av mitt yrke. Det är jättekul.
Finansförbundets Jämställdhetsrapport 2024 visar att det finns stora skillnader mellan män och kvinnor i finansbranschen. Bland redovisningsekonomer, där lönerna är förhållandevis låga sett till hela finansbranschen, uppgår antalet kvinnor till 40 800 och män till 18 400. Rapporten visar vidare att det fortfarande finns stora löneskillnader mellan män och kvinnor i branschen. Vilket spär på myten att kvinnor har svårare att ta bra betalt än vad männen har. Malin Bergman tycker dock inte att denna myt stämmer.
– Min erfarenhet är att det finns många kompetenta företagare som oavsett kön kan ha svårt att ta bra betalt av olika anledningar, till exempel en rädsla att tappa kunden till sina konkurrenter, säger hon och fortsätter:
– Det viktigaste är att göra ett bra arbete och få kunden att förstå att redovisningskonsulter inte enbart är en kostnad utan även en del av deras team som hjälper till att skapa bra resultat med hjälp av rådgivning, budget och planering av verksamheten. Då blir det också lättare att ta betalt. I slutet av dagen så måste plus och minus gå ihop – både på mitt och mina kunders företag.
Enligt statistik från Ekonomifakta 2023 är knappt 28 procent av Sveriges företagare kvinnor, vilket är lågt vid en internationell jämförelse. Malin Bergman tror att gamla normer ligger bakom denna siffra och att många kvinnor fortfarande väljer att prioritera familjelivet framför karriären.
– Jag har själv fått frågan ett par gånger om jag verkligen hinner att vara en mamma och driva ett bolag med anställda. Jag tycker inte att det ena behöver utesluta det andra. Jag väljer bort utelivet eller att se på TV om det behövs, men jag prioriterar alltid min familj, barn och hälsan. Träning är det som får mig att orka och något vi ofta gör tillsammans med familjen, säger Malin.
Malins råd är att kommunicera med sin partner för att få att båda skall få möjlighet att göra karriär.
– När jag växte upp fanns inte alls samma möjligheter för kvinnor som män. Men jag är övertygad om att vi de kommande 40 åren kommer få helt andra fördelningstal nu när utvecklingen för kvinnors karriärer går framåt varje sekel, säger Malin.
Hon pekar också på det faktum att det finns väldigt många duktiga kvinnor på ledande positioner hos de större aktörerna som Karin Westerlund (VD, Mazars), Anna Svanberg (VD, EY Sverige) och Sofia Götmar-Blomstedt (VD, PWC).
– Detta talar för att vi även i framtiden kommer få se fler kvinnor på ledande positioner i vår bransch – men även andra branscher. Jag tror även att stora företag överlag i större utsträckning kommer att se värdet av att ha en bra fördelning av kvinnor och män på ledande positioner, säger hon.
Många kvinnor idag är enmansföretagare, varför tror du det är så?
– Jag tror att många, både kvinnor och män, väljer att vara enmansföretagare då det är dyrt att anställa och uppfylla alla de krav som finns på en arbetsgivare. Ett annat skäl kan vara att det många gånger är mer lönsamt att jobba ensam då man inte behöver binda upp sig på hyresavtal för kontor, utrustning och licenser. Det är synd – det är roligt med kollegor!
Vad tror du behövs för att främja kvinnors företagande framåt?
– Jag tror att politiker måste skapa bättre förutsättningar för ett levande näringsliv. Beslutsfattarna behöver vara lyhörda och lyssna till entreprenörer och deras utmaningar genom att bland annat sänka arbetsgivaravgifterna och skatterna samt ta bort sjuklöneansvaret från företagen, säger hon och tillägger:
– Man måste komma ihåg att det är människor som arbetar som finansierar vår gemensamma välfärd och därför är det viktigt att vi får fler både kvinnor och män som startar företag och därmed skapar arbetstillfällen.
The post Vd och grundare Malin Bergman: ”Tro på din idé” appeared first on Tidningen Konsulten.
Snart är deklarationsracet i gång för privatpersoner. Inkomstdeklarationen ska vara inlämnad senast den 2 maj. I den här artikeln tar vi upp vikten av att kontrollera sina uppgifter och deklarera i tid. Eller borde man kontrollera uppgifterna tidigare och löpande under året?
Sedan 1 januari 2019 lämnar alla arbetsgivare in uppgifter om lön och avdragen skatt för den anställde varje månad via arbetsgivardeklaration (AGI). Lönespecifikationen blir en kvittens på vilket skatteavdrag som arbetsgivaren har rapporterat in. Via Skatteverkets Mina Sidor kan anställda säkerställa att det skatteavdrag som arbetsgivaren ska ha rapporterat överensstämmer med uppgifterna på lönespecifikationen. Uppgifterna uppdateras varje månad.
Så i stället för att kontrollera uppgifterna nu i samband med deklarationen borde vi ta som vana att logga in på Skatteverket och säkerställa att uppgifterna stämmer mot våra lönespecifikationer. Då ligger man som anställd närmare i tid om det skulle vara fel och det blir lättare att korrigera.
De allra flesta uppgifterna i deklarationen förtrycker Skatteverket. Även om de är förtryckta så ska man kontrollera dem mot de uppgifter som man har fått. De kan ha ändrats. I vissa fall lämnas ingen kontrolluppgift och då behöver man själv fylla i uppgifterna i deklarationen. En bank har till exempel ingen skyldighet att lämna en kontrolluppgift om ränteutgiften understiger 100 kronor sammanlagt hos banken. Detsamma gäller om den totala inkomsträntan hos banken understiger 100 kronor.
Kontrollera att uppgifterna i deklarationen stämmer – kontakta motparten om det har blivit fel och se vad som är rätt. Deklarationen justerar man genom att fylla i de rätta uppgifterna.
Arbetsgivaren ska lämna uppgiften om tjänsteställe i individuppgiften i arbetsgivardeklarationen från och med redovisningsperioden januari 2023 och för beskattningsår 2023 i kontrolluppgift. Det är adressen där den anställda har sitt tjänsteställe som ska uppges. Det gäller även om den anställda har sitt tjänsteställe i bostaden. Dessa uppgifter har inte Skatteverket haft tidigare. Det gör att Skatteverket har uppgifter för att kontrollera rimligheten i de avdrag som den anställde yrkar för resor till och från arbetet.
The post Kontrollera uppgifterna i din deklaration appeared first on Tidningen Konsulten.
Införandet av AGI, Arbetsgivardeklaration på individnivå, är en av de största förändringar av lönehanteringen som Srf Lönsam arbetat fram tillsammans med Skatteverket. Nu föreslås att användningen av AGI utökas för att motverka fusk och kriminalitet.
Srf konsulternas remissvar är resultatet av ett mycket djupt samarbete mellan Srf Lönsam, Srf Löneexpertgrupp, Skatteverket och Försäkringskassan.
– Det är tillsammans vi förändrar branschen och vi är även eniga i vårt remissvar. Rent tekniskt är det möjligt att genomföra utredningens förslag redan nu, säger Malin Sköld, produktområdeschef Fortnox.
Delbetänkandet från 2022 års skatteförfarandeutredning har rubriken: En utvecklad arbetsgivardeklaration – åtgärder mot missbruk av välfärdssystemen (SOU 2023:47). Remisstiden gick ut 29 december 2023. Regeländringarna kan träda i kraft 1 juli 2024. Grundtanken är att fler uppgifter ska hämtas in i samband med rapportering av arbetsgivardeklaration.
Remissen som lämnats in av Srf konsulterna har föregåtts av ett antal möten mellan programvaruleverantörer, löneexperter och myndigheter under branschorganisationens paraply. Två av utredningens förslag, som Srf konsulterna samtycker till, har Skatteverket i centrum:
• Vid utlämnande av individuppgifter till en annan myndighet eller en arbetslöshetskassa ska Skatteverket också informera om uppgifterna ändrats eller rättats av uppgiftslämnaren.
• Skatteverket ska få informera den mottagande myndigheten eller arbetslöshetskassan om att Skatteverket har frångått uppgiften i ett beskattningsbeslut.
Skatteverkets Monica Gyllander, verksamhetsutvecklare, betonar vikten av samverkan för att få rätt insikter, formulera genomförbara förslag och nå lösningar som fungerar för branschen, näringslivet och samhället i stort:
– Vid större tekniska förändringar behöver vi tid för att, tillsammans med programvaruföretagen, testa olika lösningar innan en regeländring träder i kraft. Vi behöver också tid till dialog med Försäkringskassan och andra berörda myndigheter.
– Nyckeln till att nya system och ändrade system fungerar när en lagändring träder i kraft är föregående diskussioner och samarbeten av den typ Srf konsulterna arbetar för, även när det gäller den nu aktuella utredningen och remissen.
Vad gäller Försäkringskassans roll föreslår utredningen bland annat att AGI ska användas för att föra över uppgifter om föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning från arbetsgivaren, och frånvaro där detta kan bli aktuellt. Myndigheten föreslås få tillgång till fler uppgifter på individnivå. Bland annat för att kunna beräkna och kontrollera sjukpenning. Allt för att stoppa bedrägerier.
– Som syns i remissvaret ser vi verkliga möjligheter att minska konsulternas administrativa börda genom att mer information skickas med i samband med AGI-rapporteringen. Det är vi programutvecklare, löneexperterna, branschen och myndigheterna helt överens om. Vi hoppas att detta är starten på något nytt. Lönesystemen innehåller redan i dag väldigt mycket information som vi kan börja rapportera in så snart lagar och regler tillåter.
Det säger Malin Sköld som redan 2012, tillsammans med Srf konsulternas Zennie Sjölund, skrev remissen till utredningen som ledde till att kontrolluppgifter började lämnas in till Skatteverket en gång i månaden, i stället för en gång om året. Detta blev sedan till AGI.
– Utan vår goda samverkan hade AGI-lösningen aldrig blivit så bra, resonerar Malin Sköld, som i dag representerar Fortnox i Srf konsulternas samverkansgrupp Lönsam, som samlar de svenska lönesystemleverantörerna.
Lotta Sprangers är HR- och löneexpert på Simployer och ingår i Srf konsulternas lönegrupp sedan 2019. Hon jobbar med lönekunder och lönefrågor i vardagen och leder löneutbildningar. Hennes åtta kollegor i gruppen har liknande bakgrund. Från deras håll dominerade en synpunkt i arbetet med remissen:
– Det bör även fortsättningsvis finnas möjlighet att göra korrigeringar och rättelser av ingivna uppgifter hos Försäkringskassan. Annars väntar merarbete för oss, företagen och Försäkringskassan. Alla som jobbar med lön vet hur vanligt det är att exempelvis personal rapporterar in frånvaro fel och justerar i efterhand. Till exempel att man anger sjukfrånvaro fast det var vård av barn som orsakade frånvaron.
I remissen listas sex konkreta scenarier som understryker vikten av att kontrollen av de inlämnade uppgifterna inte görs för tidigt. Som utredningens förslag är skrivet kommer det inte att gå att korrigera uppgifter när de väl är inlämnade via AGI.
– Vi är överens om att det bör justeras. Det är överlag väldigt intressant och givande att ta del av insikterna från de andra. Genom denna samverkan får även vi som jobbar med lön i vardagen en chans att påverka branschen som helhet och lagstiftningen som styr vår vardag. Samtidigt får vi en insikt i, och förståelse för, hur programvaruutvecklarna och myndigheterna resonerar. Det är mycket värdefullt, avslutar Lotta Sprangers.
The post Samverkan gör AGI till vapen mot fusk appeared first on Tidningen Konsulten.
Nytt år och snart dags att deklarera inkomster för 2023. Här lyfter vi några viktiga datum för fysiska personer att ha koll på under 2024.
I och med att kostnadsräntan på skattekontot uppgår till 5 procent är det viktigt att veta vid vilka tidpunkter som skatten ska vara inbetald för att undvika denna ränta. Om kvarskatten överstiger 30 000 kronor ska denna vara inbetald redan den 12 februariför att undvika kostnadsränta. Kostnadsräntan börjar räknas från och med den 13 februari på den del av kvarskatten som överstiger 30 000 kronor.
Om kvarskatten understiger 30 000 kronor behöver betalningen finnas på skattekontot senast den 3 maj för att undvika kostnadsränta.
Om man inte betalar kvarskatten på förfallodagen kommer skulden att belöpa med den höga kostnadsräntan som uppgår till hela 20 procent. När den slutliga kvarskatten ska betalas beror på när man får sitt slutskattebesked. Nedan framgår tidpunkterna när betalningen ska vara gjord till skattekontot beroende på tidpunkten för slutskattebeskedet.
8-12 april – för den som har godkänt sin deklaration digitalt, utan ändringar eller tillägg, senast 3 april.
Datum då pengarna ska finnas på skattekontot: 12 juli 2024
5-9 augusti – för den som deklarerade senast 2 maj och som inte har fått slutskattebeskedet i april eller juni.
Datum då pengarna ska finnas på skattekontot: 12 november 2024
2-6 december – för den som inte har fått slutskattebeskedet tidigare eller som saknar skatteregistrering i Sverige.
Datum då pengarna ska finnas på skattekontot: 12 mars 2025
Det finns många olika anledningar till att man kan behöva betala in extra för att täcka upp för den slutliga skatten.
Här är exempel på situationer som kan ge kvarskatt:
• Investeringssparkonto – man betalar skatt på en schablonintäkt. Banken betalar inte in någon skatt för det.
• Vinst vid försäljning av aktier eller fonder samt fastighet respektive bostadsrätt – görs en vinst vid försäljningen ska man betala skatt på den.
• Innehav av fastighet – vid innehav av fastighet utgår fastighetsskatt eller fastighetsavgift.
• Uthyrning av bostad – en villa, bostadsrätt eller sommarstuga kan hyresintäkten beskattas, beroende på hyresintäktens storlek.
• Lön från någon som inte är huvudarbetsgivare och pensionsutbetalningar där skatteavdrag har gjorts med 30 procent.
Skatten kan beräknas med hjälp av Skatteverkets tjänst Räkna ut din skatt.
Inkomstdeklarationen för fysiska personer ska vara inlämnad till Skatteverket senast den 2 maj, om man inte har fått anstånd att lämna in deklarationen senare. Som vanligt finns det möjlighet att få tillbaka överskjutande skatt tidigare om man lämnar in deklarationen digitalt.
Deklarationen skickas den 4-8 mars till privatpersoner som har en digital brevlåda. Om man inte har en digital brevlåda skickas pappersdeklaration ut under tidsperioden 15 mars-15 april. Om man hellre vill ha en digital deklaration behöver man skaffa en digital brevlåda senast den 3 mars.
Skatteverkets e-tjänst Inkomstdeklaration öppnar den 19 mars. Det är då möjligt att logga in med e-legitimation och deklarera. Vill man ha skatten tillbaka redan i april behöver deklarationen godkännas digitalt senast den 3 april. Du får då inte ha gjort några ändringar eller tillägg i deklarationen och du måste också ha anmält ett mottagarkonto för utbetalningen.
Till den som deklarerar senast den 3 maj och vars deklaration är godkänd kommer Skatteverket att betala ut skatteåterbäringen den 4-7 juni.
The post Deklarera – viktiga datum att ha koll på för dig som privatperson! appeared first on Tidningen Konsulten.